Novice, Članki
Prilagodite izpis
-
25. posvetovanje DOKSIS 2016 by media.doc, Ljubljana 9.11.2016
-
5. mednarodna znanstvena konferenca Alme Mater Europaea - 11. 3. 2017
Projekt e-ARH.si se je predstavil na znanstveni konferenci Alme Mater Europaea.
-
Mednarodna konferenca Tehnični in vsebinski problemi klasičnega in elektronskega arhiviranja - od 5. do 7. 4. 2017
Projekt e-ARH.si se je predstavil na mednarodni konferenci Tehnični in vsebinski problemi klasičnega in elektronskega arhiviranja.
-
Mednarodna konferenca Tehnični in vsebinski problemi klasičnega in elektronskega arhiviranja - od 11. do 13. 4. 2018
Projekt e-ARH.si se je predstavil na mednarodni konferenci Tehnični in vsebinski problemi klasičnega in elektronskega arhiviranja.
-
Strokovni dialog o razvoju slovenščine v digitalnem okolju
-
Prvi delovni sestanek projekta e-ARH.si, Ljubljana 28. 10. 2017
V okviru projekta e-ARH.si je 28. oktobra 2017 v Tehnološkem parku v Ljubljani potekal prvi delovni sestanek projekta e-ARH.si.
-
Drugi delovni sestanek projekta e-ARH.si, Ljubljana 24. 5. 2018
V okviru projekta e-ARH.si je 24. maja 2018 v prostorih Austria Trend Hotela v Ljubljani potekal drugi delovni sestanek projekta e-ARH.si.
-
Tretji delovni sestanek projekta e-ARH.si, Ljubljana 20. 9. 2018
V okviru projekta e-ARH.si je 20. septembra 2018 v prostorih Austria Trend Hotela v Ljubljani potekal tretji delovni sestanek projekta e-ARH.si.
-
Četrti delovni sestanek projekta e-ARH.si, Ljubljana 27. 3. 2019
V okviru projekta e-ARH.si je 27. marca 2019 v prostorih Ministrstva za kulturo potekal četrti delovni sestanek projekta e-ARH.si.
-
»Take pomoči ne bomo več zahtevali«
V letošnjem aprilu bo minilo šesto let, odkar je avstrijski nadvojvoda in kranjski deželni knez Ernest Železni z razmeroma skromno listino potrdil, da so mu gospodje, vitezi in oprode dežele Kranjske dovolili pobrati davek od svojih podložnikov ter mu po potrebi tudi sicer stali ob strani. Ernest je ob tem obljubil, da odobritev davka (pomoči) kranjskim plemičem in njihovim pravicam ne bo škodovala ter da v prihodnje take pomoči ne bo več zahteval niti sprejel.
-
Tehnologija esdevejevskega Jamesa Bonda
Služba državne varnosti je želela okrog leta 1980 izboljšati stanje na področju vzpostavljanja in nadzora radijskih zvez. Njene akcije v tujini so postajale vse pogostejše, prav tako potrebe po nadzoru radijskega prometa tujih policij in možnih tujih agentov. Tako so se lotili raziskave tržišča in nabave »prototipov« opreme, ki bi omogočali prikrite komunikacije z agenti na terenu.
-
Projekt »Triglavske žičnice«
Med največje, vendar nerealizirane turistične projekte v Sloveniji sodi projekt »Triglavske žičnice«. Nosilec projekta je bil Zavod za izgradnjo športno turističnih centrov v Triglavskem gorstvu, ki je septembra 1963 v svojem poročilu o delu in v Predlogu za vključitev Triglavskih žičnic v sedemletni plan Socialistične republike Slovenije navedel več razlogov za izvedbo projekta.
-
Dr. Igor Breznik, njegova usoda in zbirka upodobitev iz koncentracijskega taborišča Gonars
Arhiv Republike Slovenije je v letu 2014 prejel donacijo, ki med drugim vsebuje del zapuščine dr. Igorja Breznika; v njej je tudi zbirka risb iz italijanskega koncentracijskega taborišča Gonars. V zbirki sta dva akvarela in 21 risb, ki so bile vse ustvarjene v taborišču leta 1942. Avtor večine risb in akvarelov je Valentin Horvat.
-
Slovenski kmečki upor 1515
Letos mineva petsto let od največjega kmečkega upora na Slovenskem, ki ga že sočasni viri imenujejo slovenski kmečki punt (Windischer Bauernbund). Predstavljeni dokument je nastal po zboru kranjskih deželanov v Ljubljani in Kamniku, kamor se je ob uporu zateklo veliko plemstva. Instrukcija za Sigmunda Lamberga s Črnela, ki ga je kranjsko plemstvo izbralo za odposlanca k cesarju Maksimilijanu, vsebuje dragocene podatke o poteku upora.
-
Komunike ustanovne seje Narodnega sveta
Sredi avgusta 1918 je bil ustanovljen Narodni svet v Ljubljani, ki naj bi kot vrhovna in vse stranke vključujoča politična organizacija pripravil združitev Slovencev s Hrvati in Srbi v samostojno državo. Glavne informacije o poteku ustanovne seje, delokrogu in organizacijski strukturi (ustanovljenih je bilo 8 odsekov) Narodnega sveta prinaša uradno sporočilo za javnost.
-
Vtisi z razstave brezalkoholnih pijač v Ljubljani leta 1954 in boj proti alkoholizmu pri Rdečem križu Slovenije
Jeseni 1954 je Rdeči križ Slovenije v Ljubljani organiziral odmevno razstavo brezalkoholnih pijač, ki si jo je ogledalo okrog 30.000 ljudi. Predstavljena je knjiga vtisov s te razstave, v kateri so jo številni obiskovalci zelo pozitivno ocenili, si zaželeli čim več podobnih razstav, pa tudi opozorili na previsoke cene brezalkoholnih pijač, njihovo slabo kvaliteto ter na dejstvo, da jih ni mogoče dobiti v gostilnah in na prodajnih policah slovenskih trgovin.
-
Gradnja novega mostu pri cerkvi Sv. Janeza ob Bohinjskem jezeru
Najznačilnejši in najlepši pogled, ki se odpre obiskovalcu Bohinjskega jezera, je prizor jezera s srednjeveško cerkvico sv. Janeza Krstnika na njegovem vzhodnem robu, do katere vodi kamnit most. Prizor daje vtis, da obstaja »od zmeraj«, pa vendar ni tako.
-
Avtorske pravice in njih plačilo
V arhivskem fondu Jugoslovanska avtorska agencija – Zastopstvo za Slovenijo so se ohranili pretežno zapisi povezani z izplačili posameznih honorarjev. Za arhivalijo meseca julija pa smo izbrali programe slovenskih profesionalnih in polprofesionalnih gledališč za sezono 1965/66, ki so jih pred začetkom sezone pošiljali avtorski agenciji. Ta je nato pripravila avtorizacijo.
-
Bojno polje bitke pri Custozzi 24. 6. 1866
Zbirka kart in zemljevidov Arhiva Republike Slovenije obsega 3210 kosov, ki so razdeljeni med 12 tematskih sklopov. V sklopu Vojaške operacije hranimo 43 kosov. Med temi so posebej zanimive karte, ki so nastale po bitki pri Custozzi junija 1866.
-
Denar – dokaz med arhivskim gradivom
V arhivskem gradivu upravnega oddelka Dravske banovine je v registraturnem fasciklu 13–20 med gradivom finančne in kriminalistične policije o prekrških zoper trošarine in carine, o sledenju sumljivih oseb, nadzorovanju goljufov in falzifikatorjev ter raznimi ovadbami in varnostnimi poročili ohranjenih tudi več spisov o ponarejanju denarja. Med gradivom je tudi ponaredek dvodinarskega kovanca Kraljevine Srbov, Hrvatov in Slovencev z letnico 1925.