Ministrica dr. Aleksandra Pivec si je ogledala primer dobre prakse zaščite pred pozebo
Ministrica dr. Aleksandra Pivec med ogledom sadovnjakov podjetja Evrosad
Na povabilo predsednika Sekcije za sadjarstvo pri GZS-ZKŽP Boštjana Kozoleta si je ministrica dr. Aleksandra Pivec zgodaj zjutraj ogledala primer dobre prakse oroševanja sadovnjaka z namenom preventive pred pozebo. V sadovnjaku Evrosada v Krškem se na površini 50 hektarjev odzivajo prevetnivno proti pozebi z zelo učinkovitim sistemom oroševanja.
Ministrica dr. Aleksandra Pivec je po ogledu postopka oroševanja dejala, da zaradi suše in pozebe vsako leto v Sloveniji izgubimo del pridelka. »Z zmanjšanjem birokracije za postavitev objektov ter naprav in z večanjem vlaganj v inovacije bomo okrepili prizadevanja za vzpostavitev preventivnih sistemov, ki bodo zaščiti pridelek pred vremenskimi nevšečnostmi.« Na vprašanje glede načina sodelovanja pri sanaciji škode, ki jo je povzročila zadnja pozeba sadnih in zelenjavnih nasadov, pa se bo ministrstvo odločilo, ko bo znana škoda, ki je za zdaj še ne morejo oceniti.
Ministrica je še opozorila, da se bo treba v boju proti podnebnim spremembam nujno opreti na sodobno zaščitno tehnologijo in vlagati v sodobne zaščitne sisteme. Glede pripomb na številne administrativne ovire je ministrica pojasnila, da se teh na kratek rok ne da rešiti in še posebej ne v obdobju zaključevanja tekoče finančne perspektive. »Mi se zelo intenzivno pripravljamo na to, da prihodnjo finančno perspektivo začnemo s čim manj administrativnimi ovirami; sicer pa že sedaj v drugi paket protikriznega oz. PKP2 paketa vnašamo določene spremembe, s katerimi bi posegli v krajše postopke v olajšano pridobivanje različnih dovoljenj, potrebnih za tovrstne investicije in pa oprostitev določenih postopkov, da bi seveda lahko takšne investicije čim hitreje in čim bolj enostavno stekle.«
Po podatkih predsednika Sekcije za sadjarstvo Kozoleta, jutranja pozeba, ki je zadnje dni prizadela Primorsko, Štajersko, Posavje in druge dele države, ni bila bila tako uničujoča kot v letih 2016 in 2017, ocene zadnje poškodovanosti pa se po vsej državi gibljejo od nič do 100 odstotkov.
* * *