Na 59. beneškem umetnostnem bienalu odprli paviljon Republike Slovenije
![Govor ministra za kulturo na svečani otvoritvi slovenskega paviljona na 59. beneškem bienalu](/assets/ministrstva/MK/Novice/2022/Beneski-bienale/7-Beneski-bienale-Otvoritev-paviljona-RS-21__FitWzk4MCw5ODAsIjdkZDU1ZGRlYjIiXQ.-4.-2022-govor-minister-Simoniti-sredina-kustos-Simonisek-levo-komisar-Vaupotic-foto-D.-Habicht-MG.jpg)
Minister za kulturo dr. Vasko Simoniti na svečani otvoritvi slovenskega paviljona na 59. beneškem bienalu | Avtor: Dejan Habicht/Moderna galerija
Poleg ministra za kulturo dr. Simonitija sta na otvoritvi slovenskega paviljona zbrane nagovorila tudi komisar in kustos razstave, direktor Moderne galerije Aleš Vaupotič in dr. Robert Simonišek.
Kot je povedal minister za kulturo dr. Simoniti, ima vizualna umetnost svojo govorico, lastno spontanost, ki odpira pot domišljiji na nek drug način, kot to lahko stori jezik. "Razstava Jakšetovih slik je tako morda posebej primerna ob temi letošnjega Beneškega bienala, naslovljenega Mleko iz sanj; ta naslov je prevzet po knjigi surrealistične slikarke Leonore Carrington. Carringtonova, ki je umrla leta 2011, stara 94 let, je bila ena zadnjih preživelih izmed izvirnih surrealistov. Rojena je bila v Britaniji, večino življenja pa je preživela v Mehiki, in bila je tako slikarka kot pisateljica. Njene dela so včasih opisana kot surrealizem s posebej angleško primesjo: prežeta so z absurdnostjo in s komičnimi zgodbami, ki spominjajo na Alico v čudežni deželi Lewisa Carrolla," je v svojem govoru poudaril minister.
Razstava Marka Jakšeta z naslovom Brez gospodarja je pritegnila pozornost že pred uradno otvoritvijo slovenskega paviljona. Komisar razstave in direktor Moderne galerije dr. Aleš Vaupotič je v svojem govoru pojasnil: "V slovenskem paviljonu na bienalu pravzaprav iščemo način za še bolj intenzivno soočanje s podobami, ki nas obdajajo tako rekoč ves čas. Na razstavi v sklepni dvorani Arzenala se v živo soočamo s slikami, te sevajo s sten in ustvarjajo posebno atmosfero, lahko se jim približamo ali pa se pred njimi po prostoru premikamo in za nami ostaja sled korakov v mivki."
Kot je povedal kustos razstave dr. Robert Simonišek, Jakše sooča kulturo z naravo, pri čemer je slednja zanj usodnejša. Ob tem je poudaril, da "misterioznost njegovih podob ne izhaja toliko iz premišljenosti in metierja kot iz osebne izkušnje in hrepenenja, ki ju preobrazi v osupljivo metaforo". Po njegovem mnenju Jakše "dokazuje, da slikarstvo, ki temelji na klasični osnovi, parira vsem ostalim sodobnim medijem in izrazom". Ob tem je dodal: "Jakše je intenzivno sodeloval pri postavitvi paviljona in na njegovo željo smo po tleh posipali mivko, s katero smo želeli ustvariti kontemplativni učinek, ki ob svetlobno poudarjenih slikah stimulira obiskovalčeve čute."
Razstavo slovenskega umetnika spremljata obsežen katalog in spletna stran. Katalog razstave je oblikovala Jagoda Jejčič, pod fotografije se podpisuje Dejan Habicht. Za video predstavitev je poskrbel Gorazd Krnc. Pri postavitvi spletne strani so sodelovali Jaka Železnikar, Narvika Bovcon ter Ana Korenina in Borut Kovačec.
Vir: Moderna galerija, Ministrstvo za kulturo