S predstavniki občinskih združenj o ekonomskih migracijah
Sestanka so se udeležili minister za notranje zadeve, minister za javno upravo in državni sekretar Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti s sodelavci ter župani oziroma predstavniki navedenih združenj občin.
Minister Poklukar je uvodoma povedal, da je letos sprejeta Strategija Vlade Republike Slovenije na področju priseljevanja v tem okviru že opredelila več ciljev, ki se nanašajo na sklepanje sporazumov o zaposlovanju, izboljšanje zakonodajnega okvira in nadzora izvajanja predpisov v praksi, vključujejo pa tudi odpravo administrativnih ovir oziroma poenostavitev upravnih postopkov na področju tujcev. Pomemben del je namenjen tudi zagotavljanju ustrezne zaščite pravic delavcev priseljencev.
Na srečanju so vsi trije resorji predstavili aktualno tujsko zakonodajo in aktivnosti na tem področju. Predstavniki občin so predstavili svoje poglede na omenjeno zakonodajo in izzive, s katerimi se soočajo v svojem lokalnem okolju, povezane zlasti z integracijo tujcev in vključevanjem otrok tujcev v šolski sistem. Pozdravili so današnjo razpravo in predlagali podobno srečanje v širši sestavi.
Minister za notranje zadeve Boštjan Poklukar je ob zaključku sestanka poudaril, da je pomembno, da se poslušamo in pogovarjamo o konkretnih težavah, s katerimi se srečujejo občine, in jih v konstruktivnem dialogu skupaj tudi rešujemo.
![Predstavniki ministrstev za notranje zadeve in za javno upravo na sestanku o ekonomskih migracijah sedijo v svetli dvorani za svetlo rjavo mizo. Na njej so beli papirji, za njimi slovenska in evropska zastava.](/assets/ministrstva/MNZ/SOJ/Novice/2024/8_Avgust/Ekonomske-migracije-sestanek_27082024/Predstavniki-MJU-in-MNZ__FitWzk4MCw5ODAsImI2ZGU0MDY1OTIiXQ.jpg)
Predstavniki ministrstev za notranje zadeve in za javno upravo na sestanku o ekonomskih migracijah | Avtor: Ministrstvo za notranje zadeve
Statistični podatki o dovoljenjih za prebivanje
V obdobju od 1. januarja 2019 do 30. junija 2024 je bilo državljanom tretjih držav skupno izdanih (podaljšanih) 475.636 dovoljenj za prebivanje, trend pa se iz leta v leto praviloma povečuje. Glavni razlog je zaposlitev ali delo (69 odstotkov), sledita združitev družine (22 odstotkov) in študij (6,5 odstotka). Na prvih mestih so državljani Bosne in Hercegovine, Kosova, Srbije, Severne Makedonije in Albanije. Na dan 30. junij 2024 sta imela v Republiki Sloveniji 202.102 državljana tretjih držav veljavno dovoljenje za prebivanje, od tega jih je imelo 85.860 veljavno dovoljenje za začasno prebivanje, 116.252 pa veljavno dovoljenje za stalno prebivanje.